Polibky aktérů Pražského jara 1968
Autor: Endlerová Petra

Otázky 1 – 5: Pro tuto nejméně náročnou a konkrétní část bych zvolila ústní formu, učitel hodnotí kladně jakýkoli postřeh, motivuje i méně úspěšné žáky k aktivitě: 
1)	Co je vyobrazeno na trojici fotografií, popiš, co vidíš, všímej si i detailů (místo, roční období atd.)
2)	Co je všem třem fotografiím společné ?  Jakou emoci zachycují ?  Přenesla fotografie tuto emoci i na vás ?
3)	Jakou událost podle vás fotografie zachycují, podle čeho usuzujete?
4)	Jde podle vás o spontánně zachycenou nebo plánovanou akci, privátní či oficiální?  Své stanovisko  zdůvodněte.
5)	Za jakým účelem jsou fotografie pravděpodobně pořízené? Svůj názor zdůvodni.
Otázky 6 – 11: Teprve v této části si budou moci žáci přečíst dobové popisky k fotografiím. Odpovědi na tyto otázky vyžadují analytické myšlení, žáci musí mít čas na jejich vypracování, písemná forma je proto vhodnější i vzhledem k různé úrovni žáků.  
6)	Protože byly fotografie pořízené pro tiskové účely, jejich autor pracoval pro ČTK , tehdy státní Československou tiskovou kancelář, dnes Českou tiskovou kancelář bez státních dotací. Jakou roli plnila ČTK coby státní tisková agentura do r. 1989?
7)	Přiřaď dobové popisky tehdejší ČTK k jednotlivým fotografiím. Podle čeho bezpečně určíš popis alespoň k jedné fotografii bez znalosti podoby aktérů? 
8)	Na internetu najdi informace o zmíněných politicích a k jednotlivým jménům napiš klíčová hesla z jejich života. Následně přiřaď z nabídky klíčové pojmy, jež se staly pro ně symbolické.
Ludvík Svoboda___________________________________________________________________
Gustáv Husák_____________________________________________________________________
Alexandr Dubček__________________________________________________________________
normalizace, Pražské jaro, armáda 
Přes rozdílnost životních osudů pojmenuj „společnou životní křižovatku“, od které se jejich životní cesty rozcházejí.
Nyní zkus podle zjištěných informací  a svého vlastního postoje formulovat jedním slovem jejich vztah k SSSR reprezentovanému L. Brežněvem. (např. G. Husák – pragmatický) 
9)	Vymysli k fotografiím přívlastky z pohledu tehdejšího a dnešního čtenáře (např. formální, absurdní, pokrytecké, nechutné, srdečné, skandální apod.), svou volbu vysvětli.
10)	 V dobovém tisku (Rudé Právo: 22. 2. 1968; 25.1. 1972) porovnej umístění obou zpráv a znění titulků, vážících se k událostem na fotografiích (v obou případech úvodní článek na titulní straně, v obou titulcích akcent na slovo bratrský), koresponduje to s fotografiemi?
11)	 Co všechno československá společnost prožívala od února 1968 do ledna 1972. Pokus se vytvořit „časovou přímku z emocí či postojů“, použij vlastní slova nebo se inspiruj nabídkou (zklamání, očekávání, naděje, angažovanost, smíření, apatie, deziluze, protest, jednota atd.)

Otázky 12 – 13: Společná úvaha žáků za pomoci učitele
12)	 Jakou skrytou metaforu můžeme z různého uspořádání trojice snímků vyčíst. Např. srovnej výsledek předchozího úkolu s vývojem emocí na fotografiích, jinou symboliku může nést i důvod setkání pohlavárů v dobových souvislostech atd.
13)	 Proč se fotografie tehdejšího vítacího ceremoniálu (líbání komunistických pohlavárů) stalo jedním z dominantních symbolů tehdejší doby? Co měla jejich medializace za cíl, dosáhly u veřejnosti kýženého efektu? 
Symbolika
Za nejznámější motivy berlínské East Side Gallery (dnes jediný souvislý zbytek někdejší berlínské zdi – vysvětlivka pro žáky) platí především malby Rusa Dmitrije Vrubela. Moskevský umělec pro svou práci využil snímek francouzského fotografa Régisse Bossua z oslav 30. výročí existence NDR. Momentka z roku 1979, na které nejvyšší představitel SSSR Leonid Iljič Brežněv líbá východoněmeckého předáka Ericha Honeckera, byla pod jízlivým (a zároveň všeříkajícím) názvem The Kiss otištěna v tomtéž roce v listě Paris Match. O deset let později posloužila Vrubelovi jako téma pro nejvýraznější obraz East Side Gallery. Barevný portrét líbajících se komunistů známý jako "bratrský polibek" pak Vrubel doprovodil sloganem: "Můj Bože, pomoz mi přežít tuto smrtící lásku."

Vítací bratrský ceremoniál mohla veřejnost sledovat téměř denně v televizních zprávách či v novinách.

modelová situace	didaktické cíle	
Žák popisuje vizuální i emotivní rovinu vybraných fotografií, snaží se postřehnout detaily i okolnosti jejich vzniku.	Žák odpovídá na otázky a přitom si klade nové, formuluje a zdůvodňuje své postřehy.	
Žák hledá souvislosti mezi konkrétním dobovým materiálem a faktografickou znalostí.	Žák hodnotí jednání aktérů fotografií na základě historického kontextu. Zamýšlí se a analyzuje pojem společenská norma a možnosti, schopnosti či míru odhodlání aktérů se vůči ní postavit. 	
Žák pracuje s konkrétní představou i abstraktní symbolikou.	Žák přechází od konkrétních poznatků k abstraktním, dokáže své analýzy shrnout a na základě syntetického myšlení utváří nejen závěry, ale navíc dokáže historický kontext vyjádřit i minimalisticky, zkratkou, symbolem, a to na pozadí hlubších znalostí.	
Pro porozumění motivacím konkrétních aktérů i autorů fotografií žák vyhledává faktografické poznatky o dané době a pracuje s nimi. 	Žák si osvojuje faktografické poznatky, vyhledává a třídí informace, porozumí historickému kontextu. Srovnává, pojmenovává a formuluje.	
Žák rozpoznává rozpor mezi historickou skutečností zachycenou fotografiemi, jejich prezentací a kolektivně sdílenou vzpomínkou na ni.	Žák vnímá a pojmenovává nesoulad mezi dobovou prezentací, historiografií a kolektivní pamětí. Tato hlediska dokáže nejen charakterizovat, ale i srovnávat.	
Žák je konfrontován s manipulativním záměrem.	Žák je schopen rozpoznat manipulativní zájem na pozadí předloženého materiálu. 	
Žák hodnotí a zaujímá postoje k danému dobovému pramenu. 	Žák utváří, rozvíjí a upevňuje své morální hodnoty.	

Ověření v praxi:
Ve výuce dějepisu zřejmě metodiku nestihnu do konce kurzu ověřit vzhledem k tématům, kterým se nyní a v následujících hodinách věnujeme. Jelikož ale vedu na škole i kroužek žurnalistiky, jehož náplní je vydávání školních novin a mediální výchova, použila jsem materiál zde. Ačkoli jsem redukovala ryze dějepisné úkoly, myslím, že práce děti bavila (a to i ty mladší, kteří jsou moderními dějinami téměř nedotčení), zajímavé bylo jejich vnímání fotografií dnešním pohledem. Děkuji za materiál z úvodu této lekce (metodika pro práci s fotografií), který je pro mě velmi inspirativní a zajímavý nejen přímo pro výuku v dějepise, ale právě i pro činnost kroužku.