Metodické cvičení – Politické procesy
Autor: Ludmila Fridrichová 

I. Proces s Miladou Horákovou 

(Rudé právo, 1. červen 1950)
Úkoly k textu:
1)	Žáci pracují ve skupinách. Představí si, že jsou dr. Josef Urválek, prokurátor Státního soudu s Miladou Horákovou. Na základě textu si připraví krátkou závěrečnou řeč shrnující „zločiny její záškodnické skupiny“ a navrhnou vhodný trest. 

2)	Žáci přečtou připravené řeči. Učitel přečte úryvek skutečné řeči dr. Josefa Urválka z Rudého práva (z 9. června 1950). Žáci zhodnotí, zda se jim podařilo správně formulovat hlavní zločiny, kterých se měla Horáková dopustit.  

Žáci se zamyslí nad tím, jak měl zapůsobit proces na politické odpůrce komunismu?

3)	Žáci si znova přečtou výslech Horákové a pokusí se formulovat její názor na únor 1948 a znárodňování. 

4)	Žáci se pokusí zamyslet nad rolí prokurátora v procesu (jak klade otázky, je nestranný, jaký používá jazyk)?

II. Proces s Rudolfem Slánským 

				

Úkoly k textu:
1)	Žáci si přečtou nadpisy z výslechu obžalovaného (Rudé právo, 21.11. 1952) a pokusi se formulovat zločiny, kterých se měl dopustit. 
2)	Žáci porovnají proces Horákové se Slánským (obvinění, postoj ke KSČ a únoru 1948, jejich vztah k SSSR)? Co bylo stejné, co rozdílné?

III. „Pracující lid vyjadřuje své rozhořčení“

(Rudé právo, 3. červen 1950)
Úkoly k textu:
Žáci si přečtou text a zodpoví následující otázky:
1)	Sledovali lidé průběh politických procesů? Proč myslíte, že ano/ne?
2)	Jaký měli lidé názor na politické procesy? 
3)	Jakým způsobem svůj názor projevovali? 
4)	Proč žádali nejpřísnější tresty? 
5)	Jak chtěli podle textu předejít podobným spiknutím?

IV. Totalitní jazyk
1)	Žáci si znova přečtou všechny citované úryvky a podtrhnou v nich klíčová slova totalitního jazyka. Pokusí se je roztřídit do dvou skupin: na ty, co označovaly správné/pozitivní (např. lid, revoluční, lidově demokratický) a ty špatné/negativní a nepřátelské (např. západ, kapitalismus, buržoazie …).
2)	Žáci se pokusí formulovat, jak na ně totalitní jazyk působí. Mohl manipulovat?

Didaktické cíle:
•	Žák dokáže analyzovat a interpretovat historické prameny. 
•	Žák je schopen posoudit politické procesy z různých perspektiv (obžalovaný, prokurátor, lid).
•	Žák rozvíjí schopnost empatie a sociální inteligenci. 
•	Žák rozumí základním pojmům totalitního jazyka a je schopen je vysvětlit.
•	Žák si je vědom možnosti ovlivnit veřejné mínění prostřednictvím médií.