Milada Horáková
Autor: Šourková Kateřina
1/ Prokurátor: „Co říkáte k atomové pumě?“
Na to obžalovaná tvrdí, že je mírumilovná. „My nemůžeme spustit válku, říká.“
Prokurátor: „Počítala jste s válkou? Počítala jste i se zásahem Prahy?“ 
Horáková: „V každém případě, když je válka, musíme počítat  se zasažením všech cílů.“ 
Ano. Horáková počítala i s tím, že by v zájmu návratu hrstky kapitalistů do továren byla bombardována i Praha, byly by usmrcovány ženy a děti.
K takovému programu nemohla počítat s podporou československého lidu. A sama to přiznává. Jeden z obhájců se jí táže: „Očekávala jste zvrat poměrů?“
Horáková:  „Já jsem si to přála. A znovu dodává: Ale věděla jsem, že k tomu nedojde vnitřními silami.“
2/  Jsem pokorná a odevzdaná do vůle Boží. Neplačte! Neteskněte moc! Je to takhle lepší než pozvolna umírat. Dlouhou nesvobodu už by moje srdce nevydrželo. 
Ptáci se už probouzí. Začíná svítat. Jděte na louky a do lesů. Žijte! Žijte! 
Nejsem bezradná a zoufalá. Nehraji. Je to ve mne tak klidné, poněvadž mám klid ve svém svědomí.
Vaše,  jen vaše Milada
Možné  úkoly  pro žáky: 
a)	Porovnej text 1 a 2. Urči, z jakého pramene pocházejí?  Pro jakou cílovou skupinu jsou texty určené?
b)	Mají oba texty stejného autora (odůvodni svůj názor).
c)	Co vyplývá z prvního textu? 
d)	Doplň k textům nadpis (oslovení), který by se k nim hodil. 
e)	Skutečný titulek k 1. textu  - PROCES S VEDENÍM ZÁŠKODNICKÉHO  SPIKNUTÍ PROTI REPUBLICE A JEJÍMU LIDU (Rudé právo, 31.5. 1950, s. 3). Porovnej s dnešními novinovými titulky?
f)	Autorem  textů 1 i 2 je stejná osobnost – Milada Horáková. Proč se úryvky tolik liší? Jaký to mělo důvod? Jak bylo rozdílů dosaženo? Můžeme vždy věřit tištěnému slovu? 

3/  http://www.rozhlas.cz/radiozurnal/zprava/_zprava/202927
Žáci po živém vysílání mohou sami posoudit, jak lze manipulovat s projevem. Co se dá změnit, aby výpověď odpovídala požadavkům. Jak se promění význam věty, když je záměrně ukončena dříve. Zhodnotí, proč dobový tisk upravoval výpovědi obžalovaných. Jaký byl cíl této proměny a jak ovlivnil názor lidí. Z jakého důvodu nepustila KSČ rozhlasový vstup, ale raději volila novinový článek?  A nejdůležitější cíl této aktivity? Uvědomit si, že i dnes se dají informace „ohýbat“, články v novinách se dají upravit a u každého textu bychom se měli zamyslet. 
4/ Rudé právo, 31. května 1950
TUTO SVOU ………………………. A ŠPIONÁŽNÍ ČINNOST PROTI LIDOVĚ ……………………………………..ZŘÍZENÍ PROVÁDĚLI OBŽALOVANÍ V SOUČINNOSTI S ČLENY NĚKTERÝCH ZÁPADNÍCH ZASTUPITELSKÝCH ÚŘADŮ V ČSR, BA V MNOHA PŘÍPADECH ZA JEJICH…………………………….. TATO SKUTEČNOST SVĚDČÍ O SPOJENÍ MEZI ZBYTKY ……………………………………………..V ČSR S REAKCÍ MEZINÁRODNÍ A O TOTOŽNOSTI JEJICH CÍLŮ, SNAŽÍCÍ SE O ROZVRAT V LIDOVĚ DEMOKRATICKÝCH ZEMÍCH A TÍM USNADNĚNÍ PŘÍPRAV K NOVÉ………………………………………. VÁLCE. DOMÁCÍ REAKCE SE TAKTO PROJEVUJE JAKO PŘÍMÝ NÁSTROJ VÁLEČNÝCH CÍLŮ IMPERIALISTICKÝCH ……………………………………………..
MOCNOSTÍ; DEMOKRATICKÉMU; ROZVRATNICKOU; IMPERIALISTICKÉ;
PŘÍMÉHO ŘÍZENÍ; PORAŽENÉ; REAKCE

Možné úkoly:
a)	Doplň do novinového článku chybějící slova z nabídky.  Pokus se je vysvětlit. 
b)	Věty z novinového článku řekni svými slovy. 
c)	Je novinový článek snadno pochopitelný pro každého? Víme, co chtěl autor říct? 
Žáci porovnají použitý jazyk v novinovém článku dobového tisku s dnešním jazykem. Uvědomí si, v čem je používaný jazyk zvláštní a zda by šel článek napsat jinak.
5/ Lidové noviny,  9. června 1950
Spravedlivý rozsudek nad rozvratníky
Co však nenalézali - jsou fakta, která by mohli říci na svou obhajobu. I to nakonec sami doznávají. A to nejlépe charakterisuje hloubku jejich mravního úpadku, rozsah a tíhu jejich zločinů. Tito zločinní ztroskotanci, kteří stojí před soudem lidu, jsou i v tomto okamžiku pravým obrazem starého, podlého světa, odsouzeného k neodvratnému zániku. 
a)	Spravedlivý rozsudek nad rozvratníky nám popisuje, jak obžalovaní nemohou najít fakta na obhajobu.. Najdeme zde fakta k obžalobě? 
+ použití CD „Hlasy 20. století“
Žáci by si měli uvědomit postavení žalobce.  Popsat, co bylo často obsahem jejich projevů.  Čím často nahrazovali nedostatek obsahu ve svém proslovu. Jak je posluchač ovlivňován tónem hlasu, porovnat rozdíl mezi žalobcem a obžalovanými (umění rétoriky a často zlomené hlasy psychicky zničených lidí).
6/  Hněv a opovržení našeho lidu dopadá na bandu vlastizrádců – Pracující ČKD Sokolovo žádají přísný a spravedlivý trest zrádcům zákona – Celou zemí zní rozhodný hlas lidu: Republiku si rozvracet nedáme! – Odvracíme se s odporem od zrádců národa – V tisících resolucích odsuzuje náš lid bandu špionů a velezrádců
a)	Na titulcích novinových článků je vidět veřejné mínění.  Jaký názor měli lidé?  Skutečně se podepsali pod rezoluce a žádosti o přísné tresty?  Proč?
b)	Porovnej novinové titulky a  rezoluci žáků národní školy.
 Žáci by si měli uvědomit ovlivnitelnost lidí, především nejsnadnější cíl – děti.  Proč jsou děti ovlivnitelné? Kým? Vždyť i dnes jsou děti/ žáci snadnou cílovou skupinou, stačí se podívat na dětské programy a přesně útočící reklamy.